Vikingetid+og+middelalder+800-1500

1158 – Valdemar den store konge
Da Valdemar den store bliver født har han ingen far så han bliver opfostret af en sjællandsk stor mand ved navn Asser Rig. Her knyttede han sig nært til en af sine nye brødre Absalon. Da Valdemar bliver voksen tilkæmpede han sig kongemagten i 1157. Absalon fik en god uddannelse og med hjælp fra kong Valdemar blev han valgt til biskop i Roskilde og senere ærkebiskop i lund. De kom til at repræsentere konge og kirke magten i en meget afgørende tid. Kong Valdemar havde et dårligt syn på nogle folk ved den tyske østersøkyst der kaldte sig venderne, fordi de fra tid til anden plyndrede de danske kyster. Det gjorde kong Valdemar noget ved og i 1169 overtog han vendernes hoved sæde, øen Rygen og dernæst lagde han den under Roskilde Bispestol.

1219 – Valdemar sejr erobrer Estland: Dannebrog.
En af Valdemar sejrs mange bedrifter var erobringen af Estland i 1219. Denne fantastiske legende om dannebrog der faldt ned fra himmelen. Dette siges dog at dannebrog sandsynligvis var en kopi af Johanitterordenens korstogsbanner. Hans hidtil størst bedrift var dog stiftelsen af Jyske Lov som han stiftede netop det år han døde i 1241.

1241 – Jyske Lov.
Jyske lov bliver som sagt stiftet i 1241 (slutter i 1683)af Valdemar sejr. Jyske Lov markere en forståelse mellem kirke- og kongemagt og adskiller sig fra de andre landskabslove ved at den er givet af en konge og ved at den efter en periode kom til ag fungere som landets lov. Denne lov ar lavet ved hjælp af et samarbejde mellem kongen og biskoppen af Viborg. Loven lyder således: //”Med lov skal land bygges; men ville hver mand nøjes med sit eget og lade andre mænd nyde deres, behøves ingen lov!”// (Fortalen til Jyske Lov). Loven ligger op til at alle, hver og en, skal være lige for loven. Jyske lov bliver så ”stor” at den ligger på højde med civilisationen under de sydligere //stater//.

1282 – Den første danske håndfæstning.
En håndfæstning er oprindeligt en aftale indgået ved håndslag, men især kendt som en skriftlig erklæring, afgivet af kongen om embedsførelsen. Den første danske blev vedtaget på et møde mellem kong [|Erik Klipping]  og landets stormænd i [|1282] . Håndfæstningen er udtryk for stormændenes modstand mod kongens forsøg på at øge sin magt. Den indeholder bestemmelser om, at kongen regelmæssigt skal rådføre sig med stormændene, og at bøndernes ret skal sikres. Bl.a. fastslås for første gang en regel om, at ingen kan fængsles vilkårligt; altså en beskyttelse af den enkelte person mod herskerens vilkårlige magtudøvelse. Kongen skal ifølge håndfæstningen indkalde "rigets bedste mænd" til [|danehof] og regere landet sammen med dem. [|Landstingene] har nu udspillet deres rolle, og det er nu ikke længere bønderne, der vælger kongen. Men man beholder dog skikken med at hylde kongen på tinge.
 * Danehof: **Danehof var en rigsforsamling af "rigets bedste mænd". Det blev oprettet ved [|Erik 5. Klippings][|håndfæstning], der krævede, at han skulle holde "det parlament, der kaldes hof" hvert år.Danehoffet beskæftigede sig med lov arbejde og var den højeste [|domstol].

1286 – Kong Erik Klipping myrdes i Finderup lade.
Kong Erik Klipping er sønnesøn af Valdemar sejr og blev konge, men i 1286 bliver han myrdet i Finderup lade ved Viborg. Ni mænd blev dømt for mordet, men meget tyde på at det var justitsmord og en politisk dom. K ong [|Erik Klipping]  og landets stormænd får i [|1282] <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> til oipgave at lave en Håndfæstning <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif';">. Håndfæstningen er udtryk for stormændenes modstand mod kongens forsøg på at øge sin magt. Den indeholder bestemmelser om, at kongen regelmæssigt skal rådføre sig med stormændene, og at bøndernes ret skal sikres. Bl.a. fastslås for første gang en regel om, at ingen kan fængsles vilkårligt; altså en beskyttelse af den enkelte person mod herskerens vilkårlige magtudøvelse. <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif';">Kongen skal ifølge håndfæstningen indkalde "rigets bedste mænd" til [|danehof] og regere landet sammen med dem. [|Landstingene] har nu udspillet deres rolle, og det er nu ikke længere bønderne, der vælger kongen. Men man beholder dog skikken med at hylde kongen på tinge.

Skrevet af Søren Sørensen 1.A

** Vikingetid og middelalder ** Perioden strækker sig fra år 800 til år 1500. Vikingetiden slutter omkring ved 1050 – hvorefter middelalderen overtager. Vikingetiden markerer begyndelsen af dansk historisk tid, idet det først er her fra, man finder skriftlige kilder i form af runer.

** Historiske begivenheder **


 * Omkring år 800 || ====== Små private plyndringstogter. ====== ||
 * 840 <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">→ ||  Handels- og plyndringstogter <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">→ udvandring og kolonisation.  ||
 * Omkring 950 || ====== Fra høvdinge og småkonger til enekongedømme (Rigssamling) ====== ||
 * 960 ||  Harald Blåtand omvendes til kristendommen  ||
 * 965 ||  Harald rejser Jellingestenen til minde for sin fader Gorm den Gamle. Stenen proklamerer, at danskerne er blevet gjort kristne.  ||
 * 1000 <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">→ ||  Organiserede, politiske erobringstogter – formentligt administreret af centralmagt.  ||
 * 1013 || ====== Svend Tveskæg erobrer det meste af England. ====== ||
 * 1014 || ====== Svend dør, hvorved Danmark mister England. ======

Svends sønner Harald og Knud generobrer England <span style="color: black; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px; line-height: 150%;">→ Nordsø Imperium.
|| ** Verdens- og menneskesyn ** __ Vikingetiden __ Vikingetidens menneskesyn var præget af slægtens dominerende rolle. Individets status var defineret af ættens stand, og enkeltmenneskets egen lykke blev derfor ofte tilsidesat til fordel for slægtens ære. Familiens altoverskyggende rolle afspejles i giftermålene, som var strategiske, og hvor det oftest var familiens overhoved, der udpegede og godkendte ægteskabet frem for brudeparret selv. Slægten blev først og fremmest betragtet som en enhed, og individet havde dermed til opgave at hævne eller godtgøre for slægtninges ry eller død ved blodhævn, forlig eller tilbageerobringer. Den nordiske mytologi var udbredt i vikingetidens Danmark. Asatroen (den nordiske mytologi) består af flere guder (polyteisme), heriblandt Odin, Thor, Freja og Frej. Guderne er afbildet meget menneskelige med hver deres personlighed, styrker og genkendelige svagheder. Gudeskildringerne i vikingetiden afspejler et forholdsvist frit menneskesyn, hvor menneskets driftssider ikke var tabulagte i samme grad som det eksempelvis er tilfældet i kristendommen.
 * ====== 1035 ====== || ====== Knuds død bliverenden på Nordsø-imperiet. Dansk storhedstid er forbi. ====== ||
 * ====== 1157-1241 ====== || ====== Valdemarernes tidsalder = opblomstringstid for Danmark. ====== ||
 * ====== 1219 ====== || ====== Ved korstog erobrer Valdemar sejr Estland (myten om Dannebrog). ====== ||
 * ====== 1241 ====== || ====== Jyske lov markerer forståelse og adskillelse mellem verdslig og gejstlig magt. ====== ||
 * ====== 1332-1340 ====== || ====== Danmark er pantsat og kongeløst. ====== ||
 * ====== 1340 ====== || ====== Valdemar Atterdag begynder rigssamling. ====== ||
 * ====== 1348 ====== || ====== Pesten ”Den Sorte Død” kommer til Danmark. ====== ||
 * ====== 1397 ====== || ====== Kalmarunion mellem Norge, Sverige og Danmark indgås. (Kongefællesskab). ====== ||
 * ====== 1450 ====== || ====== Bogtrykkerkunsten opfindes. ====== ||
 * ====== 1468 ====== || ====== Danmarks første stænderforsamling. ====== ||

__ Middelalderen __ I middelalderen var menneskesynet stærkt påvirket af den kristnekatolske tro. Religionens normer ses ikke blot afspejlet i bestræbelsen på uskyld, men også i samfundets hierarkiske opbygning. I gejstlige sammenhænge var Gud og paven øverst, i det verdslige liv var det kongen eller herremanden, imens familielivet var styret af patriarken. Endvidere var kvindesynet præget af den katolske tro, hvor størstedelen af de hellige figurer er mænd. Middelalderkvinden blev derfor ikke betragtet som værende ligeså meget værd som manden, idet hun blev anset for at være styret af sine drifter og følelser frem for fornuft. = = = = = = = = ** De litterære genrer ** __ Vikingetiden __ // Eddakvad: // I vikingetiden blev litteraturen mundtligt overleveret i form af sange, digte og fortællinger. Den mest dominerende genre kaldes //norrøn digtning//, som har flere subgenrer. En af disse genrer er de såkaldte //Eddakvad//, som igen er opdelt i to grupper - henholdsvis //gudekvad// og //heltedigte//. Gudekvad skildrer den nordiske mytologi, som danskerne dyrkede på daværende tidspunkt, imens heltedigte derimod beretter om de nordiske sagnheltes store bedrifter. En anden form for kvad er //skjaldekvadene//. Disse blev fortalt og sunget af omrejsende, professionelle digtere, som berettede om samtidens fyrster og deres bedrifter. Der er i denne sammenhæng tale om en specifik skjaldestil, hvor billedsprog og metaforik spiller væsentlige roller. // Norrøne prosalitteratur: // Mere realistiske former for litteratur udfoldede sig i //den norrøne prosalitteratur,// hvoraf den vigtigste afart er //sagadigtning//. Denne form for digte indbefatter historiske sagaer og romansagaer. De historiske sagaer er dramatiske beretninger om bemærkelsesværdige historiske personer. Romansagaerne er derimod en mere fiktiv skildring af historiske begivenheder og personer. Formen er præget af en bevidst kunstnerisk komposition og personskildringen er i højere grad end i de historiske sagaer psykologisk nuanceret. Overordnet er den norrøne prosalitteratur præget af en handlingsorienteret og panoramisk fortællestil, som tilsidesætter detaljerede beskrivelser og unødvendige informationer. __ Middelalderen __ // Litteratur på latin: // Først omkring 1200 blev skrivekunsten udbredt i Danmark, og derfor blev litteraturen inden da kun overført via mundtlige beretninger. Da det i den første del af den danske middelalder, hovedsaligt kun var folk, som havde tilknytning til kirken, der mestrede skrivekunsten, var de fleste nedskrevne værker på latin. Disse værker bestræbte sig på at give den danske befolkning et fælles normsæt, heriblandt normer som var tæt knyttet til det kristne budskab. De mest populære genrer var //legenderne// og de //latinske salmer,// heriblandt //Mariaviserne.//

// Folkesagn og folkeeventyr: // // Folkesagn // og //folkeeventyr// startede ud som mundtlige fortællinger blandt de almindelige middelalder-danskere, som tilhørte den laverestående del af befolkningen. // Folkesagnene // er prosafortællinger, som knytter sig til bestemte lokaliteter eller personer. Man opfandt sagnene for at forklare baggrunden for mystiske foreteelser i hverdagen.

// Eventyrerne // udspiller sig i et alternativt univers, hvor overnaturlige og usandsynlige fænomener kan forekomme. Disses funktion var at skabe opmuntring blandt de mindre velstillede, som igennem eventyrshelten fik håb om at kunne realisere egne mål og drømme. Der fandtes dog også andre former for eventyr heriblandt nogle, som forholdt sig mere kritisk til samfundets hierarkiske struktur, og nogle som beskrev det enkelte menneskes psykologiske problemer. // Folkeviser: // // Folkeviserne // også kaldet middelalderlige ballader er middelalderens dominerende poetiske litteratur. Til trods for at disse antyder tilhørsforhold til den almene befolkning, var de tværtimod de adeliges litteratur. Viserne blev sunget af professionelle visesangere og afspejlede de adeliges leveforhold og normer. Idet at viserne blev sunget af professionelle, har disse en forholdsvis ensartet skrivemåde. Der gøres brug af det såkaldte formelsprog, hvor man eksempelvis indleder visen med: ”hun ganger på …..”. Hertil kommer at folkeviser er episke beretninger indeholdende lyriske omkvæd. Gennem middelalderen sker der en udvikling af folkeviserne da der er en tendens til, at viser med to vers per strofe er ældre end viser med fire vers per strofe. Der findes flere forskellige subgenre inden for folkevisen. Fælles for mange er dog, at de indeholder en morale, der var i overensstemmelse med samtidens og den katolske kirkes traditionelle normer. Moralen kom til udtryk ved at demonstrere konsekvenserne ved at handle imod normsættet. // Tryllevisen // indeholder dæmoniske eller overnaturlige kræfter, f.eks. i form af havmænd og elverpiger. Det overnaturlige repræsenterer individets driftsside – det underbeviste, det fortrængte og tabuiserede. Trylleviserne skildrer hvad der sker, hvis mennesket ikke evner at kontrollere sin driftsside. // Ridderviserne // er realistiske skildringer, som omhandler forholdet samt grundkonflikter mellem slægt og individ. Individets tilbøjelighed vil ofte komme i klemme under individets pligt overfor slægten. Konflikterne kunne blandt andet være grundet i giftermål, jordeje og blodhævn. // Historiske viser // indbefatter historiske personer som hovedaktører. Der blev fortalt om monarker fra den virkelige verden samt deres bedrifter. Skildringer af dette blev opfattet som underholdende frem for oplysende.

** Centrale forfattere i perioden ** Eftersom hovedparten af fortællingerne i vikingetiden og den tidlige middelalder var mundtligt overleverede, er der ingen, der betragtes som værende de originale forfattere. Dog betragtes Snorri Sturluson som den mest kendte nedskriver og fortolker af de gamle tekster.

** Gennemgåede tekster fra perioden ** Det første eksempel på en tekst fra perioden er et uddrag fra //Laksdæla saga// fra 1200-tallet. Denne tekst tilhører den litterære genre //norrøn prosadigtning.// Genren afspejles i den panoramiske, stramme skrivestil samt tematikken om ægteskab og slægtens betydning. Et andet litterært værk fra perioden er folkevisen //[|Agnete og Havmanden]//. Denne er et tydeligt eksempel på en //tryllevise//, eftersom en havmand optræder i teksten. Agnete og havmanden er i øvrigt en ældre folkevise, da stroferne består af to vers. Endnu et eksempel på en folkevise er //[|Ebbe Skammelsøn]//. Denne folkevise er en //riddervise//, idet den både omhandler riddere samt konflikter grundet i ægteskab. Det er et eksempel på en yngre folkevise, eftersom stroferne består af fire vers. Samtlige tekster fra perioden er af ukendt oprindelse og altså foruden forfattere. Dette skyldes, at teksteksemplerne højst sandsynligt har været mundtligt overleveret, før de blev nedskrevet.