Renæssance,+reformation+og+enevælde+1500-1780

Af Andreas, Anne-Mette, Aske og Nikoline
 * Renæssance, reformation og enevælde **

Tidsafsnittet begynder med religionskonflikterne mellem den protestantiske og den katolske kirke, kort før indførelsen af den protestantiske kirke i Danmark i 1536. Efter reformationen blomstrede humanistiske ideer frem, men det ændrede sig efter enevældens indførsel i 1660. I forbindelse med at kongen kom i besiddelse af al magten, fik han censureret litteraturen. Systemkritiske forfattere blev landsforvist eller straffet med døden. Derfor var litteraturen i denne periode meget venlig over for kongen. Det ændrede sig, efter at censuren gradvist forsvandt efterhånden som at de liberale tanker kom fra Frankrig i 1700-tallet.

Historiske begivenheder i perioden
1550 Biblen kommer på dansk

Biblen udkommer for første gang på dansk.

 [|Grevens fejde] 1533-1536

Dansk borgerkrig, der startes pga. at Rigsrådet udnævner sig selv til at regere efter Frederik I's død. Da oprøret begynder, vælger rådet at træde af og sætte Frederiks søn Christian 3 på tronen. Christian får slået oprørene ned med hjælp fra en lejehær. For at kunne betale hæren fængsler han biskopperne og inddrager deres landområder. Ved samme lejlighed indfører han den protestantiske kirke. 1625-1629 Tredveårskrigen Christian ledte danskerne ind i tredveårskrigen, men tabte. Det resulterer i at den katolske kirke får store landområder igen.

 Enevælden indføres 1660

I 1660 indfører Frederik III enevælden i Danmark, hvilket på det pågældende tidspunkt er den dominerende styreform i Europa.

Torstensson-krigen 1644

Christian 4. mister sit øje under et søslag mod svenskerne. Slaget ender med knap sejr til danskerne.

Karl Gustav-krigene 1657-1658

Danmark mister Skåne, Halland og Blekinge.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Kongeloven indføres 1665

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Al magt samles hos kongen.


 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 15px;">Verdens- og menneskesyn i perioden **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Efter reformationen begyndte folk at tænke mere humanistisk, end man havde gjort tidligere. Det enkelte menneske fik større betydning, og der kom også mere frie rammer for individets livsudfoldelse. De ideer blev dæmpet lidt under enevælden, men i forbindelse med den franske revolution begyndte tanker om frihed, lighed og broderskab at dukke frem overalt i vesten.

= **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Genrer ** =

__ **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Reformation ** __

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">I forbindelse med religionskampene lige før den danske reformation mellem den katolske og den protestantiske kirke, begyndte de to religioner at udsende såkaldte fejdeskrifter i forsøg på at undertrykke den modsatte religion. Litteraturen var præget af skældsord og beskyldningen, og forsøgte i al almindelighed at nedgøre den anden tro.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Fejdeskrifter **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Bagefter reformationen begyndte protestantiske præster at trykke opbyggelseslitteratur. Formålet med opbyggelseslitteraturen var, at forklare de protestantiske præster hvordan de skulle fortolke og forklar den nye tro.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Opbyggelseslitteratur **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Denne genre var en videreførelse af de matyrspil, der var opstået i middelalderen i tilknytningen af kirken. De såkaldte skolekomedier blev opført uden for kirken.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Skolekomedier **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Efter at den protestantiske kirke kom til magten, begyndte de at indføre dansk i forbindelse med kirkelige gøremål. Det kan blandt andet ses ved, at den første danske bibel udkommer i 1550, og danske salmer blev brugt i gudstjeneste. De første danske salmer var oversættelser af tyske eller latinske salmer. Senere opstod der en selvstændig dansk salmedigtning. Den første danske salmebog blev trykt i 1528.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Dansk samledigtning **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Der er to former for viser i denne digtning. Den ene form er egentlige bejlerviser, hvor den anden form er mere generelle kærlighedserklæringer, der skal vise afsenderens stærke og ægte følelser. Stemningen i viserne kan være alvorlig, hvor andre kan præges af en mere løssluppen og satirisk holdning.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Verdslig kærlighedslyrik **

__**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Barokken **__


 * Kunstneriske genre **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Barokken er enevældens foretrukne stilretning. Den satte sig igennem på stort set alle kulturlivets områder. Barokken var først og fremmest knyttet til lyrikken, der var tidens dominerende form for litteratur. Den er præget af modsætninger, gentagelser og overdrivelser. Forfatterne indenfor denne stilretning benyttede også en hel del billedsprog, ordspil og andre stilistiske virkemidler, der kunne fremkalde voldsomme følelser. De mest fremtrædende kunstneriske gerne var opera, ballet og mytologiske/heroiske sangspil.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">På grund af censuren kunne forfatterne ikke skrive så frit, som de plejede, derfor blev en af hovedgenrerne den næste tid lejlighedsdigtning. Forfatterne kunne lidt penge eller få lidt opmærksomhed ved at skrive sange til f.eks. fødselsdage, konfirmationer, bryllupper eller begravelser. Sammen med salmedigtning var det disse to former for litteratur, der havde størst betydning i enevældens første år, der blev dog også skrevet andre former for poesi.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Lejlighedsdigtning **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">I 1600-tallet blev de såkaldte hyrdedigte meget hurtige populære. Hyrdedigte tog udgangspunkt i oplevelsen af naturen og de følelser, der opstod i naturen. De fleste hyrdedigte er skrevet i en højtidelig, sørgmodig stil, som var med til at understrege den livshengivelse, der prægede det typiske hyrdedigt.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Hyrdedigtning **

__**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Oplysningen **__

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">I løbet af 1700-tallet, begyndte Danmark at udvikle sig til en oplyst enevælde, hvilket medførte at befolkningen i stigende grad fik mulighed for at ytre sig om forholdene i samfundet. Borgerskabets styrede position betød, at der for første gang i danmarkshistorie var et publikum, der var villigt til at betale for de forskellige kulturtilbud, blandt andet etableringen af et dansk teater. Der havde allerede i enevældens begyndelse eksisteret et dansk hofteater, hvor omrejsende grupper kunne opfører franske skuespil for hoffet. Disse forestillinger havde ved enkelte lejligheder været åbne for offentligheden, men i 1722 åbnes for første gang i Danmark et teater i København, hvor man fik mulighed for at opføre offentlige forestillinger. Herved lagde Ludvig Holberg med sine i alt 25 komedier grundlaget for den danske teatertradition. Hans værker havde en såkaldt pædagogisk sigte, der forsøgte at få tilskuerne til at gennemskue deres svagheder og tåbeligheder.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Teater **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Efter Christian 6. kom til magten i 1730 og det kgl. Teater igen åbnede i 1748, blev den moralske komedie hurtigt tidens mest fortrukne genre. De fleste danske dramatikere fra 1700-tallet var uden Holbergs folkelige humor. Dette medvirker derfor, at mange af tidens populære skuespil i dag virker ”knirkende” i deres moralske forudsigelighed.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Moralske komedier **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Dog finder man også udtalte moraliserende holdninger i de fleste af de romaner, der i disse år blev udgivet på dansk, hvilket blev spredt til læserne gennem lejebiblioteker. Det gennemgående tema i disse romaner og i tidens litteratur er modsætningen mellem pligt og tilbøjelighed.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">Roman **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 15px;">Centrale forfattere
<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Ludvig Holberg (1684 3. december-1754 28. januar) blev født i Norge, men brugte det meste af sit voksne liv i Danmark. Han var en historie-, essay-, komik- forfatter og derudover en filosof. Han er mest kendt for de komedier, han skrev 1722-1723 til teateret i København.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Anders Christensen Bording (1619 den 21. januar-den 4. maj 1677) var en digter og journalist. Han var den første professionelle danske lejlighedspoet. I 1666 fik han tilladelse til at udgive nyhedsavisen Den danske Mercurius

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Thomas Hansen Kingo (1634 15. december-1703 14. oktober). Han var en dansk biskop og salmedigter. Han har lavet 85 af de 301 salmer i den nye salmebog, der blev trykt i 1699.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Hans Christensen Sthen (1544-1610) Han var dansk præst og salmedigter

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Peder Palladius (1503-3. januar 1560) Han var luthersk biskop i Sjællands Stift. Han er mest kendt for sin Visitatsbog, som hjalp præster med at fortolke og forstå den nye religion.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Bearbejdede tekster **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Kvinders Rettigheder - Ludvig Holberg - 1739

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> Om den hellige ægteskabsstats indstiftelse i Paradis imellem Adam og Eva, etc. - Hans Christensen Sthen - 1589

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 13.3333px;"> 4. Hjertesuk - Thomas Kingo - 1681